РОЗВИТОК ПРИРОДНИЧОЇ ОСВІТИ У ПОЧАТКОВІЙ ШКОЛІ В ІСТОРІЇ ПЕДАГОГІЧНОЇ ДУМКИ УКРАЇНИ - Комар, Ольга Анатоліївна (Наукові записки. Серія: Педагогічні науки, 2024)
Ключовим завданням сучасної початкової освіти є забезпечення всебічного розвитку особистості засобами навчальних предметів. Особливе значення для дітей молодшого шкільного віку має якісне засвоєння змісту природничої освіти. Це зумовлено тим, що природничі знання, здобуті під час навчання в початковій школі, є базою для вивчення природничих дисциплін (біологія, хімія, фізика, географія) у середніх і старших класах. Водночас надто важливо вже з перших шкільних років сформувати в учнів систему природничих знань і вмінь, особистісно-ціннісних орієнтацій, необхідних їм для світосприйняття й цивілізованої взаємодії з природним середовищем. Доведено, що основи світогляду особистості закладаються в молодшому шкільному дитинстві, тому ознайомлення дітей із природою та виховання відповідального ставлення до неї саме в цьому віці має велике значення і є невід’ємним складником освітнього процесу в початковій школі. Одним із напрямів розв’язання завдання забезпечення якісного засвоєння учнями змісту природничої початкової освіти є вдумливе осмислення, обʼєктивна оцінка вагомих теоретичних та практичних здобутків вітчизняної педагогічної думки минулих років. Особливо цінним у цьому контексті є звернення до освітньо-виховного досвіду педагогіки другої половини ХІХ – ХХ століття, коли відбувався активний розвиток прогресивних освітніх ідей, пов’язаних з дидактикою та методикою викладання природознавства у школі. У статті розкрито актуальну проблему розвитку методики природничої освіти в історичному її становленні та в контексті сучасних теорій навчання. Висвітлено теоретико-методологічні засади та практику впровадження природознавства в початковій школі. Переваги й недоліки в шкільній природничій освіті окреслено на основі аналізу історичного досвіду. Аналіз історико-педагогічної літератури свідчить про те, що поступовий розвиток природничої освіти в досліджуваний період базувався та здійснювався завдяки поглядам, ініціативам, просвітницькій діяльності видатних учених-природознавців, учителів-методистів, змінам її змісту, форм і методів навчання.