ІНТЕГРАЦІЙНІ ВИМІРИ АДАПТАЦІЇ ІНОЗЕМНИХ СТУДЕНТІВ ДО НАЦІОНАЛЬНОГО АКАДЕМІЧНОГО СЕРЕДОВИЩА - Дудка, Тетяна (Наукові записки. Серія: Педагогічні науки, 2025)
Проведено теоретичний аналіз впливу національного академічного середовища на удосконалення адаптаційно-інтеграційних процесів, що відбуваються з іноземними студентами в існуючих реаліях наявного соціокультурного простору приймаючої сторони. Зауважено, що одним із показників рівня ефективності та якості надання освітніх послуг вищою школою слугує індикатор чисельності іноземних студентів. Акцентовано увагу на системному оновленні дидактичного інструментарію вищої школи, що свідчить про невпинну модернізацію педагогічних систем відповідно до сучасних вимог та запитів наявного ринку праці. Підкреслено необхідність ознайомлення іноземних студентів з особливостями національно-культурного багатоманіття з метою підвищення рівня впізнаваності України на світовій арені. Узагальнено дотичність до титульної феноменології дефініцій акультурації та крос-культурної взаємодії. Презентовано міждисциплінарну проекцію феномена інтеграції іноземних студентів в освітній простір приймаючої країни крізь призму взаємопов’язаних компонентів: історіософського, соціокультурного, психологічного, дидактичного та педагогічного. Унаочнено процес інтеграції іноземних студентів в освітній простір приймаючої країни у фокусі трьох етапного структурного утворення. Продемонстровано компонентну структуру феномена інтеграції іноземних студентів в освітній простір приймаючої країни. Виокремлено на особистісному рівні іноземних студентів двовекторність адаптаційно-інтеграційних перетворень, віддзеркалених крізь призму соціально-побутового та академічного аспектів. Підсумовано, як опинившись у нових соціокультурних реаліях буття, зіштовхнувшись з мовним бар’єром, зустрівшись з своєрідними академічними та побутовими умовами носій інокультурних традицій зберігає свою національну ідентичність усупереч зовнішнім викликам. Узагальнено, що досліджувана феноменологія володіє достатнім рівнем теоретичної та праксеологічної цінності, як для сучасного академічного середовища, так і для держави у цілому.