МУЗИЧНО-ІНТОНАЦІЙНЕ МИСЛЕННЯ: СТРУКТУРА, МЕХАНІЗМ ТА ХУДОЖНЯ ПРИРОДА - Спіліоті, Олена (Наукові записки. Серія: Педагогічні науки, 2025)
У статті аналізуються основні підходи до розуміння мислення, його структура, рівні та функції у процесі пізнання. Визначено дві ключові складові мислення: чуттєво-інтуїтивну, що базується на безпосередньому сприйнятті реальності, та логіко-раціональну, яка забезпечує абстрагування, аналіз, узагальнення та формування понять. Досліджується когнітивний аспект мислення, що включає механізми обробки інформації, аналітичні та синтетичні операції, роль пам’яті, уваги, уяви, а також інших психічних процесів, які впливають на пізнавальну діяльність. Особливий акцент зроблено на рефлексивному компоненті мислення, який проявляється через усвідомлення власної пізнавальної діяльності, здатність до самокритики, переосмислення досвіду та формування нових ідей. Окремо висвітлюється питання методологічних підходів до розвитку мислення у різних сферах пізнання. Розглядаються традиційні та сучасні методи логічного аналізу, діалектики, індуктивного та дедуктивного міркування, а також інтеграція емпіричних і раціональних способів пізнання. Підкреслюється значення міждисциплінарного підходу, що поєднує філософію, психологію та когнітивну науку у вивченні мислення, а також вплив освіти, культури та суспільного середовища на його формування. У статті детально розглянуто феномен музично-інтонаційного мислення, яке включає емоційно-інтонаційну та логіко-конструктивну складові, що забезпечують процес осмислення музичного матеріалу. Аналізуються когнітивні механізми музично-інтонаційного мислення, зокрема розумова діяльність під час слухання музики, роль пам’яті та уваги, а також рефлексивний аспект, який проявляється у свідомому сприйнятті та інтерпретації музичних творів. Визначено основні нерозв’язані аспекти дослідження, зокрема необхідність подальшого аналізу взаємозв’язку між чуттєвим і раціональним компонентами мислення, ролі емоцій у когнітивних процесах, впливу соціального середовища на його розвиток. Окреслено перспективи подальших досліджень, спрямованих на розробку комплексної теорії мислення, що сприятиме вдосконаленню методів пізнання, освітньої практики, а також розумінню природи людського інтелекту та механізмів його розвитку.