ДО ПИТАННЯ ОРГАНІЗАЦІЇ ГРУПОВОЇ ВЗАЄМОДІЇ СТАРШОКЛАСНИКІВ У КОМАНДНИХ ВИДАХ СПОРТУ - Пріма, Дмитро Анатолійович; Гац, Георгій Опанасович (Наукові записки. Серія: Педагогічні науки, 2023)
У статті проаналізовано деякі теоретичні аспекти питання організації групової взаємодії старшокласників у командних видах спорту. Для термінологічної чіткості внесено уточнення щодо трактування понять «групова взаємодія» через аналіз ключової компоненти «взаємодія», що впродовж тривалого часу розглядається у багатьох науках, «команда», «командотворення» як системи заходів із формування та розвитку груп до рівня команд. Групова взаємодія характеризується як атрибутивна ознака групової діяльності, її процесуальна сторона, система безпосередніх, взаємозумовлених дій учасників певної реальної соціальної групи, спрямованих на реалізацію цілей групової діяльності. Акцентовано, що сучасний спорт є не лише тренувальною і змагальною працею, але й спільною колективною діяльністю, зокрема, у командних видах спорту, які об’єднують у собі прагнення до високого спортивного результату, розвиток фізичних, морально-вольових якостей, здібностей особистості, організований спосіб життя, колективістський характер. Зазначено, командні види спорту – це завжди виклики, перемоги й поразки, що сприяє розвитку у старшокласників емоційної стійкості, оскільки зіткнення з труднощами на спортивному полі допомагає їм розвивати силу, наполегливість і позитивне ставлення до невдач. Окрім цього, командні види спорту сприяють розвитку сильних рис характеру особистості. Наголошено, що для успіху групової взаємодії у спортивній команді великого значення набувають соціально-психологічні умови її діяльності, де головним є ототожнення членами команди особистісних і групових цілей та інтересів і почуття взаємної відповідальності за дії кожного. Актуалізовано необхідність звернення уваги на вагому роль спорту загалом, і зокрема командних видів спорту, у вихованні морально-вольових якості особистості старшокласника, що виявляється у формуванні характеру, мужності, почуття відповідальності, колективізму, ідеалів «чесної гри» тощо й слугує підставою для окреслення перспективи подальших наукових розвідок.