ПЕДАГОГІЧНІ УМОВИ ФОРМУВАННЯ ГОТОВНОСТІ МАЙБУТНІХ ОФІЦЕРІВ ЗБРОЙНИХ СИЛ УКРАЇНИ ДО МОБІЛІЗАЦІЙНОЇ РОБОТИ З МОЛОДДЮ В ОСВІТНЬОМУ ПРОЦЕСІ ВІЙСЬКОВОГО ЗАКЛАДУ ВИЩОЇ ОСВІТИ УКРАЇНИ - Богданов, Андрій (Наукові записки. Серія: Педагогічні науки, 2025)
У статті розкрито проблему формування готовності майбутніх офіцерів Збройних Сил України до мобілізаційної роботи з молоддю в освітньому процесі військового закладу вищої освіти України: Теоретичний аналіз наукових джерел свідчить, що проблема професійної підготовки майбутніх офіцерів Збройних Сил України розглядається у контексті компетентнісного, системного та діяльнісного підходів. Узагальнено позиції В. Ягупова, М. Нещадима, В. Телелима щодо цілісності військово-професійної підготовки та акцентовано на інтеграції теорії, практики й виховного компонента; враховано психолого-педагогічні підходи С. Максименка, Г. Костюка, Л. Карамушки до трактування готовності як інтегративного утворення. Показано, що у працях, присвячених військово-патріотичному вихованню (О. Сухомлинська, І. Бех, О. Ляшенко) та лідерству й управлінню (В. Олійник, Ю. Приходько, О. Торічний), мобілізаційний вимір взаємодії з молоддю висвітлено фрагментарно, без цілісного педагогічного опису.Уточнено сутність поняття «готовність до мобілізаційної роботи з молоддю» як інтегративного особистісно-професійного утворення, що поєднує усвідомлення соціальної значущості діяльності, систему спеціальних знань (правових, організаційних, соціально-психологічних), сформованість комунікативно-організаційних умінь і рефлексивну здатність до оцінювання та корекції власних дій. Визначено структуру готовності (мотиваційно-ціннісний, когнітивний, операційно-діяльнісний, рефлексивно-оцінювальний компоненти), критерії та показники, виокремлено рівні сформованості (високий, середній, низький). Обґрунтовано педагогічні умови: інтеграція мобілізаційної тематики у зміст дисциплін; застосування активних методів і моделювання професійних ситуацій; посилення мотиваційно-ціннісної орієнтації через виховний компонент і професійне середовище; розвиток рефлексії; міждисциплінарна координація. Запропоновано структурно-функціональну модель із цільовим, змістово-процесуальним, організаційно-технологічним і результативно-оцінювальним блоками; наведено прикладні параметри реалізації (4 семестри; 90 год теоретико-змістових модулів; 40 год тренінгів; 20 год моделювання; шкала оцінювання 100 балів) та приклад динаміки результатів (зростання частки високого рівня з 14 % до 46 % в експериментальній групі).